Spondiloza
Šta je spondiloza?
Spondiloza se odnosi na razvoj artritisa povezanog sa uzrastom koji utiče na kičmu. Tačnije, uključuje niz različitih degenerativnih problema koji utiču na diskove i zglobove kičme.
Na primer, tokom vremena, diskovi mogu postati dehidrirani, zbog čega gube visinu. Dakle, oni pružaju manje amortizacije i mogu zapravo da „pucaju“, što može dovesti do hernija. Slično tome, hrskavica u zglobovima kičme može se istrošiti, što rezultira stvaranjem koštanih mamza.
Ove artritične promene ne mogu samo da izazovu bol u vratu i leđima, već mogu dovesti i do sužavanja kičmenog kanala (poznatog i kao stenoza), što može stiskati nerve. Pojedinci sa spinalnom stenozom mogu imati neurološke simptome u ekstremitetima, kao što su utrnulost, peckanje ili slabost koja im se širi u ruke ili noge. U teškim slučajevima, može čak dovesti do gubitka kontrole bešike ili creva.
Važno je zapamtiti da iako je spondiloza u suštini sveprisutna u starijoj populaciji, neće svaki pacijent imati simptome ili će zahtevati lečenje ove bolesti.
Šta uzrokuje spondilozu?
Najčešći uzrok spondiloze je kumulativni stres na zglobovima koji se javlja kako ljudi stare. Predisponira ih na osteoartritis, uobičajeni oblik artritisa koji je tipično povezan sa progresivnim „habanjem“ na hrskavici zgloba.
Spondiloza može nastati i kao rezultat prethodne traume kičme. Na primer, verovatnije je da će se ovo stanje pojaviti kod pacijenata koji:
- su imali saobraćajne nesreće, padove ili druge povrede kičme
- se bave takmičarskim sportovima
- obavljaju teške fizičke aktivnosti na poslu
- su imali prethodnu operaciju vrata ili leđa.
Koji su faktori rizika za spondilozu?
Faktori rizika za spondilozu uključuju sledeće:
- starost od 60 godina ili više
- osteoartritis koji utiče na druge zglobove
- fizički zahtevni poslovi koji mogu zahtevati podizanje ili savijanje
- atletiku na visokom nivou
- povrede vrata ili leđa
- prethodnu/e operaciju/e kičme
- gojaznost
- pušenje
- fizičku neaktivnost.
Koji su simptomi spondiloze?
Mnogi sa spondilozom nemaju bol ili druge neurološke probleme. Međutim, neki ljudi mogu iskusiti simptome koji se javljaju kratko ali intenzivno, ili se postepeno razvijaju tokom vremena.
Znaci i simptomi spondiloze mogu biti:
- bol u vratu ili leđima koji se pogoršava prilikom kašljanja ili kijanja
- smanjena fleksibilnost i opseg pokreta u vratu ili leđima
- bol koji se širi iz vrata ili donjeg dela leđa u ruke ili noge
- utrnulost, peckanje ili slabost u rukama ili nogama
- nestabilan hod
- grčenje mišića
- glavobolje
- disfunkcija bešike ili creva (u teškim slučajevima).
Kako se dijagnostikuje spondiloza?
Pojedincu se može dijagnostikovati spondiloza nakon što njegov lekar dobije anamnezu, obavi fizički pregled i pregleda dijagnostičke testove.
Prilikom pregleda, važno je da podelite istoriju povreda kičme ili prethodnih operacija. Takođe treba da navedete koliko ste fizički aktivni i da li se bavite (ili ste se bavili) sportom.
Tokom fizičkog pregleda, lekar će verovatno posmatrati vašu sposobnost hodanja i proceniti opseg pokreta kičme kako bi utvrdio da li imate bol ili ukočenost. Palpacija vrata i leđa takođe može pomoći u identifikaciji lokacije bilo koje osetljivosti povezane sa spondilozom. Takođe će biti procenjena vaša neurološka funkcija, uključujući osećaj, snagu i reflekse. Posebni testovi se takođe mogu obaviti da bi se proverili znaci nervnog udara (na primer, hernija diska).
Studije snimanja kao što su rendgenski snimci, kompjuterizovana tomografija (CT skeniranje) i magnetna rezonanca (MR) takođe se mogu koristiti za identifikaciju bilo kakvih artritičnih promena u kičmi. Laboratorijski testovi takođe mogu biti korisni za isključivanje drugih bolesti, kao što su infekcija ili rak.
Kako se leči spondiloza?
Dostupni su različiti tretmani za lečenje spondiloze, u zavisnosti od vrste i težine simptoma.
Tretmani za blažu spondilozu uključuju:
- Modifikacija aktivnosti, kao što je izbegavanje aktivnosti koje izazivaju bol
- Lekovi, kao što su nesteroidni antiinflamatorni lekovi, analgetici bez recepta i relaksanti mišića
- Vruće/hladne obloge, masaža
- Fizikalna terapija, kao što su vežbe za jačanje i fleksibilnost
- Injekcije u kičmi
U težim slučajevima, operacija bi mogla biti najbolji izbor. Može uključivati sledeće procedure:
- Dekompresiju (laminektomiju, diskektomiju), koja uključuje uklanjanje koštanih ostruga, hernija diska i artritisa kako bi se ublažila kompresija nerava i rešili neurološki simptomi
- Fuziju, koja je formiranje kosti preko susednih tela pršljenova da bi se stabilizovala kičma i ublažio bol.
Kakvi su izgledi za osobe sa spondilozom?
Na sreću, većina osoba sa spondilozom neće iskusiti simptome i možda nikada neće ni shvatiti da imaju artritis u kičmi. Međutim, za one koji doživljavaju bol ili neurološke promene usled kompresije nerva, dostupni su bezbedni i efikasni tretmani.